![Veiko Ur](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/422c0120-7471-11ed-bd02-0b1a569335dd.jpg?noup&w=767&h=914&r=9:16)
Kui palju on metsas süsinikku, kus see on, kust tuleb ja kuhu läheb – neile küsimustele oskab Eesti metsade kohta vastata kõige paremini Eesti Maaülikooli metsakasvatuse ja metsaökoloogia õppetooli metsaökosüsteemide professor Veiko Uri, kes teiste seas pälvis seekordse riigi teaduspreemia.
Vabariigi Valitsus kuulutas välja riigi teaduspreemiate tänavused laureaadid. Aastapreemia eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest pälvis Eesti Maaülikooli professor Veiko Uri.
Akadeemik ja metsateadlane Veiko Uri sai preemia põllumajandusteaduste alal tööde tsükli „Süsinikuringe majandatavates Eesti metsaökosüsteemides“ eest.
Tsükkel vaatleb, milline on metsade majandamise roll süsinikuringluses ja lämmastikutsüklis ning küsib, millised võiksid olla optimaalsed ja samas praktikas toimivad lahendused Eesti metsade majandamisel. Algupärastel ja töömahukatel andmetel põhinev analüüs katab enamiku Eesti metsandusele olulisi puuliike, kooslusi, vanuseklasse ja metsamajanduse võtteid.
Elutööpreemiad
Valitsus kinnitas riigi teaduspreemiate tänavused laureaadid. 40 000 euro suurused elutööpreemiad pikaajalise tulemusliku teadus- ja arendustöö eest pälvisid Tartu Ülikooli meditsiinilise biokeemia professor Mihkel Zilmer ja keeleteadlane Asta Õim.
Mihkel Zilmer on mitmekülgne meditsiinilise biokeemia ja neuroteaduste ekspert ning tunnustatud toitumisspetsialist. Ta on kliinilise ja baasteaduse ühendaja, siirdemeditsiini eestvedaja, kes on toonud molekulaarse vaate kliinilistesse erialadesse kardioloogiast pediaatria ja psühhiaatriani ning kasvatanud üles mitu põlvkonda uusi arstiteadlasi. Mihkel Zilmeri koostööoskus, sõnaseadmise selgus ja innustav tegutsemine on andnud tulemuseks nii arvukaid patente, häid õpikuid kui ka kogu ühiskonda kõnetavaid sõnumeid.
Asta Õimus põimuvad keeleteadlase ja rahvaliku kujundkõne uurija ehk fraseoloogi erakordne pühendumus ja süsteemsus eesti keele sõna- ja väljendivara analüüsimisel ja kasutamisel. Tema koostatud suursõnaraamatud pärssisid nõukogulike mõttemallide imbumist ühiskonda ning aitasid kaasa eesti keele positsiooni taastamisele. Asta Õim on eesti keele uuringute järjepidevuse hoidja keeleseaduse ühe koostajana ja eesti keele instituudi juhina. Sõnavara tähendussuhete põhjalikust käsitlemisest sündisid nii sünonüümide, antonüümide kui ka fraseoloogiasõnastik. Krooniks tema tööle on suurväljaanne „Eesti kõnekäänud“.
![Mihkel Zilmer (pildistas Andres Tennus) ja Asta Õim](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/98207160-a90f-11ed-a6ca-7910cd193c39.jpg?noup&w=400)
Aastapreemiad
Aastapreemiad (à 20 000 eurot) eelneva nelja aasta jooksul valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest pälvisid:
Tomi Sebastian Koivisto ja Luca Marzola – täppisteaduste alal tööde tsükli „Füüsika metageomeetriline alus“ eest;
Tuuli Käämbre – keemia ja molekulaarbioloogia alal tööde tsükli „Keemilise sideme energia tootmisest ja ülekande regulatsioonist mitokondrites patoloogiate korral“ eest;
Vitali Sõritski – tehnikateaduste alal tööde tsükli „Molekulaarselt jäljendatud polümeerid: kaasaegsed biomimeetilised sensormaterjalid meditsiiniliseks diagnostikaks ja keskkonnaseireks“ eest;
Irja Lutsar ja Tuuli Metsvaht – arstiteaduse alal tööde tsükli „Vastsündinute sepsise interdistsiplinaarne käsitlus“ eest;
Tuul Sepp – geo- ja bioteaduste alal tööde tsükli „Inimtekkelised keskkonnamuutused ja vabalt elavate loomade tervis“ eest;
Veiko Uri – põllumajandusteaduste alal tööde tsükli „Süsinikuringe majandatavates Eesti metsaökosüsteemides“ eest;
Mall Leinsalu (kollektiivi juht), Rainer Reile ja Aleksei Baburin – sotsiaalteaduste alal tööde tsükli „Ühiskondlike muutuste ja kriiside mõju tervisele ja tervise ebavõrdsusele“ eest;
Enn Küng – humanitaarteaduste alal tööde tsükkel „Tallinna ja Stockholmi keskvõimude poliitilised, sõjalised, õiguslikud ning majanduslikud suhted 16. sajandi teisest poolest kuni 17. sajandi alguseni“.
Haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas õnnitles preemiate saajaid ja tänas neid Eesti teadusesse antud panuse eest. „Nende tööpõld on olnud teadusest veelgi laiem – kogu ühiskond. Elutööpreemiate laureaadid Asta Õim ja Mihkel Zilmer on kahtlemata muutnud mitte ainult Eesti teadust, vaid mõjutanud ka paljude Eesti inimeste elusid. Sügav kummardus teie ees.“
Riigi teaduspreemiate komisjoni esimees, Eesti teaduse akadeemia president Tarmo Soomere hindas selle aasta riigi teaduspreemiate nominentide taseme oli meeldivalt ja üllatavalt ühtlaselt kõrgeks. „Pea kõigi valdkondade tööde tsüklid panustasid inimeste tervise säilitamisse või käsitlesid ühiskonda sügavalt puudutavaid aspekte,“ sõnas ta. „Tipptasemel süvenemine riigi, ühiskonna ja inimeste jaoks oluliste teemadesse on iseloomulik küpsele ja enesekindlale teaduskogukonnale.“