Metsateatise eest tuleb alates sellest kuust maksta ka siis, kui raiet ei lubata
(33)Metsaraie tuleb vormistada läbi metsateatise. Seni tasuta olnud menetlus on nüüdsest tasuline, ja kui raiutud ala metsamaaks ei jää, tuleb maksta veelgi rohkem.
![Raadamine Ihaste vallas uue elurajooni rajamiseks. Kui raiutud alale istutatakse või kasvab uus mets, siis pole tegu raadamisega.](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/3e8db760-1573-11ec-9dfa-fb3ac3077bd7.jpg?noup&w=1200&h=711)
Alates juulist tuleb metsaomanikel raadamise ja uuendusraiete (lageraie, aegjärkne raie, häilraie, veerraie) metsateatiste eest maksta riigilõivu 30 eurot. Raha küsitakse ka siis, kui teatisele tuleb keelduv otsus.
Metsateatis on metsaseadusega määratud dokument, mis on metsaomanikul vaja esitada Keskkonnaametile raietööde tegemiseks. Kõik Keskkonnaametile esitatud metsateatised menetletakse ja säilitatakse riiklikus metsaregistris.
Alates 1. juulist 2024 tuleb uuendusraiete ja raadamise metsateatiste eest tasuda riigilõiv 30 eurot. Raietöödega võib alustada 10 päeva möödumisel raiet lubavast otsusest ja raietöid võib teha 24 kuu jooksul.
Raadamistasu varem ei olnud
Raadamise eest tuleb teatud juhtudel riigilõivule lisaks tasuda ka raadamisõiguse tasu. Eelmisel aastal vastu võetud keskkonnatasude seaduse ja metsaseaduse muudatuses kehtestati raadamistasu, mis hakkab kehtima 1. juulist.
Raadamine on tegevus, mis muudab metsa mõneks muuks maaks, näiteks parklaks, hoonetega alaks või tuulepargiks. Raadamistasu suuruseks on 4464 eurot hektari kohta ning selle eesmärgiks on suunata maakasutust nõnda, et metsad Eestis säiliksid.
Raadamisel ehk metsamaa kasutusotstarbe muutumisel näiteks teedeks või maismaa tuuleparkideks, on pikaajaline ja oluline mõju nii loodusele, metsandusele kui ka kliimale. Raadamise tulemusel väheneb metsade ja loodusalade pindala ning suureneb kasvuhoonegaaside heide.
„Looduse muutmine parkimisplatsiks, tuulepargiks või põlluks võiks alati olla läbimõeldud otsus ja raadamistasu annab omalt poolt panuse, et erinevate valikute korral eelistataks loodust vähem kahjustavat võimalust. Laekuv raadamistasu liigub tagasi loodushoidu ja metsade heaks“, rääkis kliimaminister Kristen Michal.
Hakatakse mõjusid hindama
Raadamisõiguse tasu arvutamisel on aluseks võetud kasvuhoonegaaside inventuuriaruandes raporteeritud raadatud alade keskmised pindalad ning süsiniku kadu pindalaühiku kohta, metsamaa muldade süsiniku sidumise potentsiaal ning kasvuhoonegaaside heitkoguste keskmine kümne aasta turuhind Euroopa Liidus. Nende komponentide arvestamisel kujunes raadamistasu hinnaks 4464 eurot hektari kohta.
Kuna tegemist on uue meetmega nii rahanduses kui metsanduses, siis Kliimaministeerium jälgib selle mõju. „Me analüüsime nelja aasta jooksul raadamisõiguse tasu eesmärgi saavutamist ja mõjusid ning vajadusel täiendame määrust,“ ütles Kliimaministeeriumi elurikkuse ja keskkonnakaitse asekantsler Antti Tooming.