Eesti tähistab juubelit ühes Hispaania gripiga
Gripp kui külmetusest erinev nakkushaigus tungis inimese teadvusesse Esimese maailmasõja ajal. Igal aastal muudab gripiviirus oma nägu ja nõnda peavad teadlased igal aastal valmistama ka uue vaktsiini.
![Gripiviirus](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/8c5a6750-bccb-11eb-9325-6fdf49545404.jpg?noup&w=1200&h=711&ch=0.8435&cw=1&cx=0&cy=0.0009&r=16:9)
Kergelt liialdades saab öelda, et kõige hullem gripipandeemia maailmas ja sealhulgas Eestis algas ühes Vabadussõja esimese lahinguga 1918. aasta 28. novembril ja lõppes Tartu rahu allakirjutamisega 2. veebruaril 1920.
Horisondi 2007. aasta jaanuarinumbris mainib teadusajaloolane Ken Kalling, et 1918. aasta 20. detsembril kirjutas Saarde põllumees, Eesti Rahva Muuseumi ja Postimehe kirjasaatja Jaak Sõggel oma päevikusse: “Tänavu sügisel põdesid kõik vallad, külad ja talud laialt influentsa haigust, mida nüüd uueks Hispaania haiguseks kutsuti. Vähe oli neid, keda see haigus puutumata jättis. Paljud, mõnest talust mitu, langesivad selle haiguse alla hauda.”