![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/9c8111b0-b7da-11eb-b469-85a469adc0e4.jpg?noup&w=767&h=914&r=9:16&ch=1&cw=0.8889&cx=0.1111&cy=0)
Punkrist, mille metsamehed veebruaris leidsid, kavatseb Läti sõjamuuseum rajada täpse koopia, mida saaksid huvilised hakata vaatamas käima. Punkri originaal, Läti jaoks ainulaadne II maailmasõja kindlusehitis, jäetakse puutumata. Seda ei kavatseta muuta ka turismiobjektiks.
Eemalt ei oskaks kuidagi arvata, et raiesmikul, kus veel hiljuti sirgus kaasik, võiks peituda punker. Lähemale liikudes näeb künkal väikest maalappi, kus kasvavad haavad ja väiksemad puud, mille ümber on tõmmatud ohutuslint. Maa sees on kaks auku — üks suurem, teine väiksem. Suurem auk on veidi sisse vajunud, kuid täiskasvanu võib kõhtu sisse tõmmates selle vahelt vabalt sisse pugeda. August satubki punkrisse — maa-alusesse palkehitisse, mis rajati kõigi eelduste kohaselt 1944. aasta lõpus.
„Siin on kogu aeg vesi sees olnud, seetõttu ongi punker nii hästi säilinud. Muidu oleks siin kõik juba mädanenud ja kokku varisenud“, räägib Läti Delfile Läti Riigimetsade (Latvijas Valsts Meži — LVM) Zvārde metskonna ülem Mārtiņš Rutkis, kelle aladelt punker leiti. Punker on põhimõtteliselt auk, millel on palkidest seinad ja laed. Aastate jooksul on punkri katusele kasvanud sammal ja väiksemad puud, peites II maailmasõja aegse ehitise täielikult.